Amrit har en funktionsnedsättning.
Det är bara det att den inte syns för de flesta
Och rullstolen har absolut ingenting med det att göra.
Amrit: Jag har ADD.
Och...det är häftigt.
Berättare: Rullstolen är ett temporärt hjälpmedel eftersom han nyligen opererat foten.
De flesta kan förhålla sig till det; vi känner alla till någon som brutit benet vid skidåkning eller när de snubblat
över hunden och stukat foten.
Det är svårare att förstå en permanent funktionsnedsättning som andra inte kan se.
Särskilt när funktionsnedsättningen påverkar hur hjärnan arbetar.
Amrit: Jag går i en privat skola, jag har ett stipendium,
Jag är verkligen smart; så jag har inga problem med inlärning.
Jag har bara problem med att fokusera på saker.
Berättare: Jesse, som är andraårsstudent på college, har också en osynlig funktionsnedsättning.
Jesse Shaver: Jag har dyslexi, och för mig betyder det att jag har mycket svårt att stava;
det betyder att jag har svårt med att skilja mellan höger och vänster, så ibland har jag tagit till vänster
i stället för höger eller höger i stället för vänster.
Det betyder att jag hade mycket svårt att lära mig läsa.
Berättare: En bilolycka i årskurs 7 gjorde att Laura fick bestående skador.
En av dessa skador är osynlig tills hon förklarar vad det är.
Laura Bersos: Jag har en traumatisk hjärnskada, ja.
Och med den kommer många problem med minnet, som när jag råkade ut för olyckan,
Jag tappade liksom mycket av ordförrådet; Jag....Jag....
vad jag måste göra, och vilket liksom är svårare för mig, är att jag inte kan gå direkt
på det som jag försöker uttrycka, så jag talar mig ur det.
Så med ordförrådet så måste jag säga "det är det som du kör fram till precis framför
huset, du vet...åh, en uppfart!"
Berättare: Dessa är tre av många studenter på campus som ser ut precis som vem som helst.
Med andra ord så har de funktionsnedsättningar som inte märks så lätt.
Och ibland leder det till missförstånd.
Bea Awoniyi: Du kan se på en student och du säger, du vet, du ser ut som vilken annan student som helst i klassen,
vad menar du med att du behöver anteckningar?
Vad menar du med att du behöver mer tid på skrivningen?
Sheryl Burgstahler: Så det blir inte uppenbart för läraren på fakulteten
att en student har en funktionsnedsättning,
men den funktionsnedsättningen kan påverka deras medverkan i klassen.
Teacher: Går den direkt genom hjärtats väggar?
Berättare: Ibland uppfattas studenter med osynliga funktionsnedsättningar som att de har lägre intelligens
eller att de inte är uppmärksamma
Det hände Nate innan han fick diagnosen inlärningssvårigheter.
Nate McCoy-Winston: Och de tittade på mig och sa, Åh, du låtsas,
du spelar, du försöker inte tillräckligt mycket eller någonting.
Men jag försökte.
Jesse Shaver: Min pappa hade inlärningssvårigheter och det har faktiskt hans mamma också,
så det finns en historik kring detta och mina föräldrar undrade vad som stod på.
Men skolan sade hela tiden "Han är bara lite långsam, han kommer att komma i fatt."
Så vid slutet av årskurs två kunde jag fortfarande inte alls läsa.
Antalet collegestudenter med dessa typer av funktionsnedsättningar fortsätter att öka.
Al Souma: Det är mycket sannolikt att vi kommer att se många av dessa studenter
i våra klassrum under de kommande åren.
Nu med en ny våg av psykiatriska mediciner som finns tillgängliga, så märker studenter
att de blir bättre på att koncentrera sig och deltar
i klassrumsaktiviteter mer än någonsin tidigare.
Berättare: Osynliga funktionsnedsättningar kan påverka det sätt på vilket en student bearbetar,
håller kvar och kommunicerar information.
Han kanske inte kan utestänga distraherande saker, som gör det svårt att fokusera.
Hon kanske inte har uthållighet nog för att göra allting i kursen, eller hon kanske inte kan samarbeta bra med andra.
Och ångest gör att det är svårt att genomföra skrivningar, eller att komma till lärare med frågor.
Rebecca Cory: Varje person upplever sin funktionsnedsättning på sitt unika sätt.
Så även studenter som har samma "etikett" eller samma diagnos för sin funktionsnedsättning har
olika upplevelser av den funktionsnedsättningen.
Man kan inte förutsätta att etiketten säger att studenten kommer att ha samma behov som någon annan.
Så vi vill säkerställa att vi arbetar med varje individ på ett fall-för-fall-sätt
för att ta reda på vad som är bäst för dem.
Berättare: Lärare kan oroa sig för säkerhetsfrågor när det gäller studenter
med särskilda funktionsnedsättningar, till exempel sjukdomar med krampattacker.
Det kan kännas som allt för mycket ansvar.
Sharon Bittner: Studenter med krampsjukdomar har ofta en bra kontroll av sjukdomen genom medicinering,
så det är inte särskilt vanligt med krampanfall i klassrummet.
Det är dock viktigt för en handledare att veta vad man skall göra om det blir ett krampanfall.
Och om studenten berättar och säger "Jag har en krampsjukdom", då är det mycket lättare
för ombudet för funktionshindrade att tala med honom och säga,
"Vad vill du att din handledare skall få veta?"
Berättare: Det kanske också finns oro över psykiatriska sjukdomar.
Vad gör vi om en student får ett utbrott?
Vad gör vi om hans beteende stör hela klassen?
Al Souma: Det finns en vanlig myt om att individer med problem med sin mentala hälsa
eller psykiatriska sjukdomar kommer att ge mer problem för handledaren i klassrummet,
när det faktiskt inte är så.
Audrey Smelser: Vi brukar säga till lärarna att hänvisa studenter som får utbrott
under lektioner till rådgivningsavdelningen så vi kan arbeta med dem med stresshantering,
och vilket som är rätt beteende, precis på samma sätt som med vilken annan student som helst.
Berättare: Att vara bekant med tillstånd som Aspergers
eller Tourettes syndrom kan hjälpa lärarna att känna sig bättre till mods
när en student ibland inte har samma sociala färdigheter som andra.
Linda Walter: Ibland har studenter med Aspergers syndrom inte samma filter som andra så att de kan
sluta ställa frågor om det finns vissa saker som de vill veta.
Så de kan ta över mycket av lektionstiden och en av sakerna som vi verkligen försöker arbeta med
är en signal när läraren kan låta studenten få veta att
"Du har ställt tillräckligt många frågor, och jag skall hjälpa dig, jag kan bara inte göra det just nu."
Andrew Lyon: Medierna gör mycket med att ta upp Tourettes syndrom, till exempel Deuce Bigelow,
den andra filmen, jag tror huvudkaraktären gick på date med en massa människor som hade problem,
och en av dem hade Tourettes syndrom, men det var ett av de mest ovanliga fallen
och hon bara skrek svordomar, och därför när jag talar med folk som har sett
den filmen, säger de alltid, vänta, Tourettes syndrom, är det inte då när du skriker fula ord?
Och jag säger ungefär, Det tycker jag inte, det är inte alls så.
Berättare: Studenter med osynliga funktionsnedsättningar kan behöva, men måste inte behöva anpassningar i collegeklassrummet.
Om de gör det, är det deras ansvar att berätta om det, överlämna dokumentation
över funktionsnedsättningen och begära anpassningar.
Dock kan de välja att inte låta någon få vetskap om funktionsnedsättningen
och bara försöka "klara sig själv".
Rosezelia Roy: Många individer väljer att inte självmant berätta allting eftersom de känner pressen
och stressen som detta medför.
Under tidigare år, innan de kommer till utbildning på högskolenivå,
så blir de ofta stämplade; och när de kommer till oss känns det som om det är en nystart
för dem och de vill inte att någon skall få veta att de har en funktionsnedsättning.
Berättare: Det är vanligtvis inte så man skall göra.
Det kan vara stressande både för studenten och läraren.
Suzanne Tucker: Ibland blir lärarna irriterade på studenterna
eftersom de berättar om sina problem så sent på terminen.
De berättar inte precis vid terminsstart.
Och de kommer ofta till ombudet för funktionshindrade och säger, "Åh, du vet...."
varför berättade inte denna student tidigare?
Varför vänta tills det gick dåligt på den första tentan?
Och jag tror, du vet, det finns inte ett bestämt svar på det.
Ofta kommer deras funktionsnedsättnings gömda natur att göra att de känner att det där med
att berätta och risken att bli dömd av sin lärare, det hindrar dem
att ta initiativet och berätta.
Berättare: Collegestudenter med funktionsnedsättningar skall kontakta ombudet för funktionshindrade
på campus innan de börjar på en kurs.
Den administrativa personalen där kommer då att kontrollera dokumentationen över funktionsnedsättningen,
bestämma vad som är lämpliga anpassningar,
och ge studenten ett brev som ger tillgång till anpassningarna.
Bea Awoniyi: Vad vi tittar på är: Hur kommer den funktionsnedsättningen att påverka
just den personen i just den specifika kursen?
Och sedan bestämmer vi vilka typer av anpassningar
som blir rimliga och vad som blir lämpligt.
Det är inte alla anpassningar som är rimliga och inte alla anpassningar som är lämpliga.
Berättare: En anpassning är inte lämplig om den skulle:
Om en begäran om anpassning verkar orimlig, kan en kompromiss diskuteras
mellan läraren, eleven och ombudet för funktionshindrade.
Rebecca Cory: Jag arbetade med en elev som hade Tourettes syndrom, vilket är en funktionsnedsättning
som gör att hon har fysiska och vokala tics.
Och denna student gick på en kemikurs och arbetade med en kemilärare
och läraren var orolig över att dessa fysiska tics skulle innebära en risk
under kemilektionerna, speciellt på laboratoriet.
Och då arbetade vi med den läraren och studenten för att få en labsituation
som inte skulle utgöra något problem för studenten.
Vi bytte ut glasutrustningen med motsvarande i plast när det gick, och med höghållfast glas när det gick,
och vi grupperade studenten med en labpartner.
Så om det fanns en kemikalie som studenten kunde ha svårt med att hantera,
på grund av en fysisk tic under hanteringen,
så kunde labpartnern hantera de specifika kemikalierna och studenten arbetade då fortfarande
på ett säkert sätt, och hon kunde lära sig det som hon behövde lära sig.
Lärare: Jag skall se om jag kan hitta de solfläckarna.
Berättare: Studenter med funktionsnedsättningar har rätt till sekretess.
Om en student verkar ha svårigheter under lektionerna, men inte har frågat efter anpassningar,
så är rådet att läraren inte skall fråga huruvida det finns en funktionsnedsättning.
Men det finns andra godtagbara sätt att ge stöd.
Bea Awoniyi: Det är ok för läraren att ringa upp studenten och säga
"Det verkar som om du har svårt med begreppen i kursen.
Finns det något jag kan göra för att hjälpa dig?"
Berättare: Man kan föreslå resurser på campus, till exempel handledning eller pedagogiska centra
och inkludera tjänster för funktionshindrade studenter som en del av dessa resurser.
En bra plan är att infoga några rader i din lektionsplan
om att studenterna kan ta kontakt med dig när det gäller funderingar om funktionshinder.
Till exempel kan man säga
att detta gör studenterna mer bekväma med att diskutera anpassningar.
Suzanne Tucker: Du visar för studenterna att du bryr dig om och att du är öppen och lyhörd,
och det är en av de största barriärerna som studenterna ställs inför.
De vill veta att när de går till en lärare,
särskilt om deras funktionsnedsättning inte är helt tydlig eller uppenbar,
att de här har en medlem av kollegiet som redan har bjudit in till att berätta.
Berättare: En student kan be om anpassningar i klassrummet, för uppgifter och tentamina.
Några anpassningar som ofta efterfrågas innefattar:
Jesse Shaver: Jag använder min laptop mycket på lektionerna
både för att anteckna och för exempelvis uppsatsskrivningar.
Jag skickar dem via epost till läraren i slutet av lektionen, så de finns i deras inkommande post
när de går till kontoret efteråt.
Berättare: Anpassningar för uppgifter inkluderar:
Andrew Lyon: Jag har fått extra tid av lärarna, rimligt mycket extra tid,
de säger att om jag inte hinner klart, kan jag lämna det lite senare.
Anpassningar för tentor inkluderar:
Amrit: Extra tid vid skrivningar.
Jag har problem med att skriva skrivningar, det är mitt huvudproblem,
jag kan inte genomföra skrivningar så bra som jag skulle vilja.
Så som jag kan göra läxor, jag kan läsa in, jag kan memorera; men jag kan inte genomföra skrivningarna så bra.
Laura Bersos: För vissa kurser får jag lov att göra muntliga skrivningar, eftersom jag kan arbeta mig fram
till svaret och de kan förstå att jag faktiskt säger rätt svar,
men det är bara det att när det skall skrivas, så blir det "la, la, la".
Berättare: I vissa fall går anpassningarna bortom klassrummet.
Till exempel så behöver en medicinstudent till slut arbeta kliniskt.
En individuell diskussion av vilka möjligheter som finns kan bli nödvändig.
Deb Casey: Vad jag mest brukar ta upp är programmets tekniska standarder (ung. förmågor).
Kan denna student nå upp till de tekniska standarderna?
Så när jag sitter med en student som vill börja på sjuksköterskeprogrammet, säger jag:
"Okej här är de tekniska standarderna för programmet.
Kan du nå upp till dessa förmågor så att du klarar programmet?
Inte bara delta, utan kunna ta examen på programmet.
Och det som ingår i dessa tekniska standarder är bland annat att arbeta på fältet,
få klinisk erfarenhet, praktisk övning i att arbeta
med patienter - klarar du det?"
Lärare: Så det är bra att gå igenom listan.
Precis som vi skall göra...
Berättare: Bra undervisning kan minimera behovet av anpassningar.
Genom att man använder principerna för universell design när man undervisar,
så maximeras lärandet för alla studenterna i klassen.
Bea Awoniyi: När vi talar om universell design, menar vi inte något
som är speciellt, utan det handlar om att lära ut till en bred grupp individer.
Så att förbereda sig i tid, ha i åtanke de olika typerna av lärstilar som är representerade
i klassen, och säkerställa att dessa elever kan delta,
Sheryl Burgstahler: Universell design - strategier är oftast inte svåra att använda sig av.
Till exempel, medan du lägger upp din kurs, så kan du tänka ut olika typer av uppgifter
till studenter: de kan skriva en uppsats, de kan göra en presentation,
eller de kan göra en sammanställning av fakta för att bli godkända i kursen.
Berättare: Dessa alternativ fungerar bra för studenter med en räcka av olika lärstilar
och bakgrunder, inklusive de som har funktionsnedsättningar.
Al Souma: Till exempel, att ha anteckningar tillgängligt i biblioteket, att ha anteckningar tillgänliga online,
Att ha böcker och kursöversikter tillgängliga innan kursstart
så att studenterna kan få, ha tillgång till det
Berättare: Att planera din undervisning med universal design kan minska
eller eliminera behovet av senare anpassningar,
och det är till hjälp både för lärarkollegiet och studenterna.
Meryl Berstein: Om du designar kursarbetet så att det blir tillgängligt för alla studenter
under lektioner, så kan det ta lite längre tid att göra det första gången.
Men fördelarna både för dig och studenten kommer att visa sig senare.
Eftersom om du gjort det en gång för alla, så är det gjort.
Du behöver inte uppfinna hjulet en gång till.
Andra element inom universell design som kan vara särskilt till hjälp för studenter
med osynliga funktionsnedsättningar inkluderar:
flervalsfrågor och -uppsatser
Bea: När vi tar åt oss principerna om universell design, så minimerar det antalet
anpassningar som vi kommer att behöva, och studenter i kursen
som har funktionsnedsättningar kanske inte behöver fråga efter anpassningar längre.
Men det är klart att detta inte betyder att vi inte får någon som ber om anpassningar mer;
vi bara inskränker det antal anpassningar som vi måste utföra.
Berättare: Til slut, genom att bara lyssna till studenterna så kommer du att få veta vad de behöver
för att klara sig bra på din kurs.
Och vem vet?
De kanske kommer att undervisa dina barn en dag.
Laura Bersos: Jag vill undervisa på (ung.) mellanstadiet.
Jag vill bli matematiklärare, och en av huvudanledningarna till att jag vill undervisa är att om
du någonsin har gått igenom ett problem eller något där du säger
"Åh, jag förstår inte vad de pratar om, aargh!"
Och sedan går det upp ett ljus, och sedan ler du med hela ansiktet.
Jag vill hjälpa barnen få den förståelsen varje dag.